%\documentclass[b5paper,twoside]{book}
  %Triedy môžu byť:  article ... články (neobsahuje príkazy \part a \chapter)
  %                  report  ... správy (neobsahuje príkaz \part)
  %                  book    ... knihy a rozsiahle dokumenty
  %                  letter  ... listy (žiadne členenie na kapitoly, sekcie)
  %                  beamer  ... pokročilé prezentácie (interaktívne .pdf)  
  %
  %Voľby môžu byť:   10pt, 11pt, 12pt ... veľkosť písma (implicitne 10pt)
  %                  a4paper, b5paper ... veľkosť stránky (implicitne letterpaper)
  %                  twocolumn        ... tlač do dvoch stĺpcov na stranu
  %                  twoside          ... dvojstranový výstup (implicitne pre book)
  %                  landscape        ... strana orientovaná na šírku
  %                  draft            ... nezobrazí vložené externé obrázky
  %                  titlepage        ... tvorba úvodnej strany
  %                  fleqn            ... matematické rovnice zarovnané doľava
  %                  leqno, reqno     ... číslovanie matematických rovníc vľavo/vpravo

\documentclass[10pt,a4paper]{article}  %
\usepackage[slovak]{babel}           %súčasné použitie viacerých jazykov    
%%% utf8
\usepackage[T1]{fontenc}             %kódovanie fontov výstupných dokumentov
\usepackage[utf8]{inputenc}          %kódovanie zdrojových súborov          
   %
   %%% ISO latin-2
   %\usepackage[IL2]{fontenc}     
   %\usepackage[latin2]{inputenc} 
   %
   %%% PC-latin2
   %\usepackage[IL2]{fontenc}     
   %\usepackage[cp852]{inputenc} 
   %
   %%% win1250
   %\usepackage[IL2]{fontenc}     
   %\usepackage[cp1250]{inputenc}
   %
\usepackage{slovak}                  %slovak resp. czech ... slovenský/český text (vrátane označení)
\usepackage{xcolor}                  %podpora pre farby
%\usepackage{ifthen}                  %podpora rozhodovacích príkazov
%\usepackage{titlepage}               %definuje titulnú stranu
\usepackage{amsmath}                 %podporuje matematické výrazy
\usepackage{amssymb,amsfonts,amscd}  %rôzne matematické výrazy a symboly.                       
\usepackage{curves,bezier}           %podpora kreslenia kriviek
\usepackage{array,hhline}            %podpora pre tabuľky
%\usepackage{makeidx}                 %podpora pre tvorbu registra
\usepackage{graphicx}                %vkladanie externých obrázkov
%\usepackage{epsfig}                  %vkladanie externých obrázkov
%\usepackage{multicol}                %tlač do viacerých stĺpcov
%\usepackage{fancyhdr}                %definovanie vlastnej hlavičky a pätičky
%\usepackage{wrapfig}                 %podpora pre obtekanie obrázkov
%\usepackage{hyperref,url}            %hyperodkazy (interaktívne *.pdf)
\usepackage{eurosym}                 %znak eura



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% DEFINOVANIE FARIEB
\definecolor{Orchid}{cmyk}{0.32,0.64,0,0}                            
\definecolor{RedViolet}{cmyk}{0.07,0.90,0,0.34}                      
\definecolor{Lavender}{cmyk}{0,0.48,0,0}                             
\definecolor{OliveGreen}{cmyk}{0.64,0,0.95,0.40}                     
\definecolor{Magenta}{cmyk}{0,1,0,0}                                 
\definecolor{Mahogany}{cmyk}{0,0.85,0.87,0.35}                       
\definecolor{Black}{cmyk}{0,0,0,1}                                   
\definecolor{OrangeRed}{cmyk}{0,1,0.50,0}                            
\definecolor{Orange}{cmyk}{0,0.61,0.87,0}                            
\definecolor{YellowOrange}{cmyk}{0,0.42,1,0}                         
\definecolor{BurntOrange}{cmyk}{0,0.51,1,0}                          
\definecolor{sivaII}{gray}{0.4}
\definecolor{farbaX}{rgb}{.95,.95,.9}                                  
\definecolor{farbaT}{rgb}{.8,1,.88}                                  

\newcommand\biela{\color{white}}
\newcommand\cervena{\color{red}}
\newcommand\cierna{\color{black}}
\newcommand\zelena{\color{green}}
\newcommand\modra{\color{blue}}
\newcommand\zlta{\color{yellow}}
\newcommand\oranzova{\color{BurntOrange}}
\newcommand\hneda{\color{Mahogany}}
\newcommand\fialova{\color{RedViolet}}
\newcommand\siva{\color{sivaII}}



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% SUBOR S VLASTNYMI MAKRAMI 
%\include{makra/moje_makra}   % načíta súbor s makrami (v adresari makra) ... aj pre windows!!!



\begin{document}
%\shorthandoff{-}          % vypne expandovanie pomlčky -

%\pagestyle{empty}        % stránka bez hlavičky a aj bez číslovania
%\pagestyle{plain}        % stránka bez hlavičky --- iba číslovanie
\pagestyle{headings}     % stránka s hlavičkou a číslovaním

\pagenumbering{arabic}   % číslovanie arabskými číslami
%\pagenumbering{roman}    % číslovanie malými rímskymi číslami
%\pagenumbering{Roman}    % číslovanie veľkými rímskymi číslami
%\pagenumbering{alph}     % číslovanie malými písmenami
%\pagenumbering{Alph}     % číslovanie veľkými písmenami




{\bf\Huge TU ZAČÍNA NÁŠ TEXT!}


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%  OBSAH

\tableofcontents

%  zoznam obrázkov
\listoffigures

%   zoznam tabuliek
\listoftables



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\section{Prvá kapitola}

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\subsection{Prvá podkapitola}

\modra Tu píšeme

znak eura ... \euro



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% NOVE MAKRO                     
\cervena

\newcommand\mojtext{ {\fialova tu môžem písať čo chcem $\ast$} }

{\bf Píšem text:} \mojtext

\newcommand\mojText[2]{ tu môžem písať čo chcem -- tu je prvý parameter #1 a tu druhý #2 {\modra $\ast$}}

{\bf Píšem text:} \mojText{{\zelena XX}}{{\zlta YYY}}


\def\MojText#1#2{ tu môžem písať čo chcem -- tu je prvý parameter (#1) a tu druhý (#2) {\cervena $\ast$}}


{\bf Píšem text:} \MojText{{\zelena XX}}{{\zlta YYY}}


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% PREPIS EXISTUJÚCEHO MAKRA

\renewcommand\mojtext{ {\fialova tu môžem písať čo chcem $\ast\ast$} }

{\bf Píšem text:} \mojtext

\def\MojText#1#2{ aj tu môžem písať čo chcem -- tu je prvý parameter (#1) a tu druhý (#2) {\cervena $\ast$}}

{\bf Píšem text:} \mojText{{\zelena XX}}{{\zlta YYY}}



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% MOJ TEXT

\cierna  {\bf Normálny text}

Sherlock Holmes je fiktívna literárna postava detektíva, ktorá sa prvýkrát objavila v roku 1887 
v románe Štúdia v červenom. Vymyslel ho škótsky spisovatel sir Arthur Conan Doyle, ktorý o ňom 
napísal 4 romány a 56 poviedok. Ako inšpirácia mu poslúžila osoba doktora Josepha Bella. 
Po Štúdii v červenom publikoval Doyle román Podpis štyroch (The Sign of Four, 1890), a 
potom niekoľko poviedok, ktoré neskôr zaradil do zbierky Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa. 
V roku 1902 vydal román Pes baskervillský (The Hound of the Baskervilles), ktorý sa stal 
najznámejším Holmesovým dobrodružstvom.

Sherlock Holmes je jeden z najslávnejších fiktívnych detektívov na svete. 
Mal brata Mycrofta. Býval na Baker Street 221b v Londýne. Holmes mal všestranné záujmy, 
napr. hru na husle, chemické pokusy, streľbu z revolvera a box. Podľa Watsona bol 180 cm 
vysoký, chudý, mal prenikavé oči a tenký orlí nos. Známy je tiež svojou fajkou a cestovnou 
čiapkou s dvomi šiltmi. Jeho úhlavný nepriateľ bol profesor Moriarty. Ten sa objavil v príbehoch 
Posledný problém (1893) a Údolie hrôzy (1915).


\hrule

\cervena  {\bf Tučný text}

{\bf 
Sherlock Holmes je fiktívna literárna postava detektíva, ktorá sa prvýkrát objavila v roku 1887 
v románe Štúdia v červenom. Vymyslel ho škótsky spisovatel sir Arthur Conan Doyle, ktorý o ňom 
napísal 4 romány a 56 poviedok. Ako inšpirácia mu poslúžila osoba doktora Josepha Bella. 
Po Štúdii v červenom publikoval Doyle román Podpis štyroch (The Sign of Four, 1890), a 
potom niekoľko poviedok, ktoré neskôr zaradil do zbierky Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa. 
V roku 1902 vydal román Pes baskervillský (The Hound of the Baskervilles), ktorý sa stal 
najznámejším Holmesovým dobrodružstvom.

Sherlock Holmes je jeden z najslávnejších fiktívnych detektívov na svete. 
Mal brata Mycrofta. Býval na Baker Street 221b v Londýne. Holmes mal všestranné záujmy, 
napr. hru na husle, chemické pokusy, streľbu z revolvera a box. Podľa Watsona bol 180 cm 
vysoký, chudý, mal prenikavé oči a tenký orlí nos. Známy je tiež svojou fajkou a cestovnou 
čiapkou s dvomi šiltmi. Jeho úhlavný nepriateľ bol profesor Moriarty. Ten sa objavil v príbehoch 
Posledný problém (1893) a Údolie hrôzy (1915).
}



\hrule

\modra  {\bf Šikmý text}

{\it 
Sherlock Holmes je fiktívna literárna postava detektíva, ktorá sa prvýkrát objavila v roku 1887 
v románe Štúdia v červenom. Vymyslel ho škótsky spisovatel sir Arthur Conan Doyle, ktorý o ňom 
napísal 4 romány a 56 poviedok. Ako inšpirácia mu poslúžila osoba doktora Josepha Bella. 
Po Štúdii v červenom publikoval Doyle román Podpis štyroch (The Sign of Four, 1890), a 
potom niekoľko poviedok, ktoré neskôr zaradil do zbierky Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa. 
V roku 1902 vydal román Pes baskervillský (The Hound of the Baskervilles), ktorý sa stal 
najznámejším Holmesovým dobrodružstvom.

Sherlock Holmes je jeden z najslávnejších fiktívnych detektívov na svete. 
Mal brata Mycrofta. Býval na Baker Street 221b v Londýne. Holmes mal všestranné záujmy, 
napr. hru na husle, chemické pokusy, streľbu z revolvera a box. Podľa Watsona bol 180 cm 
vysoký, chudý, mal prenikavé oči a tenký orlí nos. Známy je tiež svojou fajkou a cestovnou 
čiapkou s dvomi šiltmi. Jeho úhlavný nepriateľ bol profesor Moriarty. Ten sa objavil v príbehoch 
Posledný problém (1893) a Údolie hrôzy (1915).
}



\hrule

\cervena  {\bf Malý text}

{\scriptsize
Sherlock Holmes je fiktívna literárna postava detektíva, ktorá sa prvýkrát objavila v roku 1887 
v románe Štúdia v červenom. Vymyslel ho škótsky spisovatel sir Arthur Conan Doyle, ktorý o ňom 
napísal 4 romány a 56 poviedok. Ako inšpirácia mu poslúžila osoba doktora Josepha Bella. 
Po Štúdii v červenom publikoval Doyle román Podpis štyroch (The Sign of Four, 1890), a 
potom niekoľko poviedok, ktoré neskôr zaradil do zbierky Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa. 
V roku 1902 vydal román Pes baskervillský (The Hound of the Baskervilles), ktorý sa stal 
najznámejším Holmesovým dobrodružstvom.

Sherlock Holmes je jeden z najslávnejších fiktívnych detektívov na svete. 
Mal brata Mycrofta. Býval na Baker Street 221b v Londýne. Holmes mal všestranné záujmy, 
napr. hru na husle, chemické pokusy, streľbu z revolvera a box. Podľa Watsona bol 180 cm 
vysoký, chudý, mal prenikavé oči a tenký orlí nos. Známy je tiež svojou fajkou a cestovnou 
čiapkou s dvomi šiltmi. Jeho úhlavný nepriateľ bol profesor Moriarty. Ten sa objavil v príbehoch 
Posledný problém (1893) a Údolie hrôzy (1915).
}



\hrule

\fialova  {\bf Veľký text}

{\LARGE
Sherlock Holmes je fiktívna literárna postava detektíva, ktorá sa prvýkrát objavila v roku 1887 
v románe Štúdia v červenom. Vymyslel ho škótsky spisovatel sir Arthur Conan Doyle, ktorý o ňom 
napísal 4 romány a 56 poviedok. Ako inšpirácia mu poslúžila osoba doktora Josepha Bella. 
Po Štúdii v červenom publikoval Doyle román Podpis štyroch (The Sign of Four, 1890), a 
potom niekoľko poviedok, ktoré neskôr zaradil do zbierky Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa. 
V roku 1902 vydal román Pes baskervillský (The Hound of the Baskervilles), ktorý sa stal 
najznámejším Holmesovým dobrodružstvom.

Sherlock Holmes je jeden z najslávnejších fiktívnych detektívov na svete. 
Mal brata Mycrofta. Býval na Baker Street 221b v Londýne. Holmes mal všestranné záujmy, 
napr. hru na husle, chemické pokusy, streľbu z revolvera a box. Podľa Watsona bol 180 cm 
vysoký, chudý, mal prenikavé oči a tenký orlí nos. Známy je tiež svojou fajkou a cestovnou 
čiapkou s dvomi šiltmi. Jeho úhlavný nepriateľ bol profesor Moriarty. Ten sa objavil v príbehoch 
Posledný problém (1893) a Údolie hrôzy (1915).
}


\cierna






%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% MOJA TABULKA  .... PLAVAJUCI OBJEKT

\begin{table}[ht]
\begin{center}
\begin{tabular}{|cc|lr|}
\hline
$\alpha$      & $A$        & alfa        & a   \\
$\eta$        & $H$        & éta         & é   \\
$\nu$         & $N$        & ný          & n   \\
\hline\hline
$\tau$        & $T$        & tau         & t   \\
$\beta$       & $B$        & beta        & b   \\
$\vartheta$   & $\Theta$   & théta       & th  \\
$\xi$         & $\Xi$      & ksí (xí)    & x   \\
$\upsilon$    & $\Upsilon$ & ypsilon     & y   \\
\hline
\end{tabular}
\caption{Grécka abeceda}
\label{tab01}
\end{center}
\end{table}

Na rozdiel od tabuľky~\ref{tab01} sa nasledujúca tabuľka správa ako obyčajný text.

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% MOJA TABULKA  .... PLAVAJUCI OBJEKT

\begin{tabular}{|cc|lr|}
\hline
$\alpha$      & $A$        & ALFA        & A   \\
$\eta$        & $H$        & ÉTA         & É   \\
$\nu$         & $N$        & NÝ          & N   \\
\hline\hline
$\tau$        & $T$        & TAU         & T   \\
$\beta$       & $B$        & BETA        & B   \\
$\vartheta$   & $\Theta$   & THÉTA       & TH  \\
$\xi$         & $\Xi$      & KSÍ (XÍ)    & X   \\
$\upsilon$    & $\Upsilon$ & YPSILON     & Y   \\
\hline
\end{tabular}



\zelena
Na rozdiel od tabuľky~\ref{tab01} sa nasledujúca tabuľka správa ako obyčajný text.

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% MOJA TABULKA  .... PLAVAJUCI OBJEKT

\begin{tabular}{|cc|lr|}
\hline
$\alpha$      & $A$        & ALFA        & A   \\
$\eta$        & $H$        & ÉTA         & É   \\
$\nu$         & $N$        & NÝ          & N   \\
\hline\hline
$\tau$        & $T$        & TAU         & T   \\
$\beta$       & $B$        & BETA        & B   \\
$\vartheta$   & $\Theta$   & THÉTA       & TH  \\
$\xi$         & $\Xi$      & KSÍ (XÍ)    & X   \\
$\upsilon$    & $\Upsilon$ & YPSILON     & Y   \\
\hline
\end{tabular}

\cierna

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% MOJ OBRAZOK  ..... PLAVAJUCI OBJEKT ... VLOZI SA NA VOLNE MIESTE
\begin{figure}[ht]
\begin{center}
\setlength{\unitlength}{0.08mm}
%
\begin{picture}(800,400)(-60,0)
\put(100,30){\line(0,1){370}}\put(30,100){\line(1,0){570}}
\put(90,390){\makebox(0,0)[r]{{\small $y$}}}
\put(590,90){\makebox(0,0)[t]{{\small $x$}}}
\put(370,100){\circle*{6}}\put(100,280){\circle*{6}}
\put(370,90){\makebox(0,0)[t]{{\scriptsize $a$}}}
\put(90,280){\makebox(0,0)[r]{{\scriptsize $b$}}}
\zelena
\put(200,40){\line(0,1){230}}\put(540,40){\line(0,1){315}}
\put(370,40){\makebox(0,0)[t]{{\scriptsize $P(a)$}}}
\put(370,50){\circle{6}}
\put(373,50){\vector(1,0){167}}\put(367,50){\vector(-1,0){167}}
\modra
\put(40,210){\line(1,0){530}}\put(40,350){\line(1,0){530}}
\put(50,280){\vector(0,1){70}}\put(50,280){\vector(0,-1){70}}
\put(40,280){\makebox(0,0)[r]{{\scriptsize $O(b)$}}}
\put(560,302.5){\vector(0,1){42.5}}\put(560,302.5){\vector(0,-1){42.5}}
\put(570,302.5){\makebox(0,0)[l]{{\scriptsize $f(P(a))$}}}
\cervena
\thicklines
\put(370,280){\circle{10}}
\curve(150,170,200,260,340,280)\curve(330,280,365,280)
\curve(375,280,475,310,590,380)
\put(150,160){\makebox(0,0)[t]{{\scriptsize $f$}}}
\end{picture}
\caption{Popis obrázku}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\label{obr01}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\end{center}
\end{figure}


Na obrázku~\ref{obr01} vidíme\dots

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% MOJ OBRAZOK  ..... IBA OBJEKT ... VLOZI SA AKO NORMALNY TEXT

\setlength{\unitlength}{0.08mm}
\begin{picture}(800,400)(-60,0)
\put(100,30){\line(0,1){370}}\put(30,100){\line(1,0){570}}
\put(90,390){\makebox(0,0)[r]{{\small $y$}}}
\put(590,90){\makebox(0,0)[t]{{\small $x$}}}
\put(370,100){\circle*{6}}\put(100,280){\circle*{6}}
\put(370,90){\makebox(0,0)[t]{{\scriptsize $a$}}}
\put(90,280){\makebox(0,0)[r]{{\scriptsize $b$}}}
\zelena
\put(200,40){\line(0,1){230}}\put(540,40){\line(0,1){315}}
\put(370,40){\makebox(0,0)[t]{{\scriptsize $P(a)$}}}
\put(370,50){\circle{6}}
\put(373,50){\vector(1,0){167}}\put(367,50){\vector(-1,0){167}}
\modra
\put(40,210){\line(1,0){530}}\put(40,350){\line(1,0){530}}
\put(50,280){\vector(0,1){70}}\put(50,280){\vector(0,-1){70}}
\put(40,280){\makebox(0,0)[r]{{\scriptsize $O(b)$}}}
\put(560,302.5){\vector(0,1){42.5}}\put(560,302.5){\vector(0,-1){42.5}}
\put(570,302.5){\makebox(0,0)[l]{{\scriptsize $f(P(a))$}}}
\cervena
\thicklines
\put(370,280){\circle{10}}
\curve(150,170,200,260,340,280)\curve(330,280,365,280)
\curve(375,280,475,310,590,380)
\put(150,160){\makebox(0,0)[t]{{\scriptsize $f$}}}
\end{picture}


Na obrázku~\ref{obr01} vidíme\dots



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% EXTERNY OBRAZOK  ..... PLAVAJUCI OBJEKT ... VLOZI SA NA VOLNE MIESTE

\begin{figure}[ht]
\begin{center}
\includegraphics{obr.jpg}
\caption{Popis obrázku (jeho reálna veľkosť)}
\label{picture2}
\end{center}
\end{figure}

\begin{figure}[ht]
\begin{center}
\includegraphics[width=3.5cm]{obr.jpg}
\caption{Popis obrázku (jeho šírka 3.5cm)}
\label{picture3}
\end{center}
\end{figure}

\begin{figure}[ht]
\begin{center}
\includegraphics[width=12cm]{obr.jpg}
\caption{Popis obrázku (jeho šírka 12cm)}
\label{picture4}
\end{center}
\end{figure}

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% EXTERNY OBRAZOK  ..... IBA OBJEKT ... VLOZI SA AKO NORMALNY TEXT


{\oranzova
Sherlock Holmes je fiktívna literárna postava detektíva, ktorá sa prvýkrát objavila v roku 1887 
v románe Štúdia v červenom. Vymyslel ho škótsky spisovatel sir Arthur Conan Doyle, ktorý o ňom 
napísal 4 romány a 56 poviedok. Ako inšpirácia mu poslúžila osoba doktora Josepha Bella. 
Po Štúdii v červenom publikoval Doyle román Podpis štyroch (The Sign of Four, 1890), a 
potom niekoľko poviedok, ktoré neskôr zaradil do zbierky Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa. 
V roku 1902 vydal román Pes baskervillský (The Hound of the Baskervilles), ktorý sa stal 
najznámejším Holmesovým dobrodružstvom.
%
\includegraphics[width=1.2cm]{obr.jpg}
%
Sherlock Holmes je jeden z najslávnejších fiktívnych detektívov na svete. 
Mal brata Mycrofta. Býval na Baker Street 221b v Londýne. Holmes mal všestranné záujmy, 
napr. hru na husle, chemické pokusy, streľbu z revolvera a box. Podľa Watsona bol 180 cm 
vysoký, chudý, mal prenikavé oči a tenký orlí nos. Známy je tiež svojou fajkou a cestovnou 
čiapkou s dvomi šiltmi. Jeho úhlavný nepriateľ bol profesor Moriarty. Ten sa objavil v príbehoch 
Posledný problém (1893) a Údolie hrôzy (1915).
}








\vfill

{\bf\Huge TU KONČÍ NÁŠ TEXT!}



\end{document}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

%                      